Jatkuva kasvatus
ei sovi joka metsään
Teksti: Antti Äijö
Tutkijoiden ja viranomaisten puhe eri-ikäisrakenteisesta metsänkäsittelystä tarkoittaa samaa kuin kansan puheenparressa metsän jatkuva kasvatus. Menetelmässä hakkuita voidaan toteuttaa monella tavalla ja sen raja esimerkiksi yläharvennukseen ja ennen päätehakkuuta tehtäviin väljennyshakkuisiin on epäselvä.
Puuntuotannolliseen kestävyyteen tähtäävä eri-ikäisrakenteisen metsän kasvatus perustuu käytännössä poiminta- tai pienaukkohakkuisiin. Metsikön kasvattamiselle ja käsittelylle on ominaista puukohtainen metsänkäsittely. Metsää uudistetaan ja kasvatetaan samanaikaisesti, eikä sen kehityksessä ole eroteltavissa kuviokohtaisesti samanlaisia selväpiirteisiä uudistamis- ja kasvatusvaiheita kuten metsikkötaloudessa.
Poimintahakkuita tehdään noin 10–30 vuoden välein ja niissä poistetaan pääasiassa suuria puita hakkuutulojen saamiseksi, metsän eri-ikäisrakenteen ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi sekä luontaisen uudistumisen turvaamiseksi. Myös vialliset ja sairaat puut poistetaan, ellei niitä jätetä säästöpuiksi.
Eri-ikäismetsätalouden kaikkia etuja ja riskejä ei vähäisen ja suhteellisen lyhytaikaisen tutkimuksen vuoksi vielä tunneta riittävästi. Menetelmänä poimintahakkuu sopii tähänastisten tutkimusten mukaan parhaiten sellaisiin kuusikoihin, joissa taimettumiselle on hyvät edellytykset. Tyvilahosta kärsiville alueille poimintahakkuita ei voi suositella. Uuden kasvun aikaansaaminen on jatkuvan kasvatuksen kriittisin asia, männiköissä se ei tämän hetken käsitysten mukaan onnistu.
Pienaukkohakkuussa tavoitteet ja toimenpiteet ovat metsikkökohtaisia. Metsikkö uudistetaan vähitellen tekemällä pieniä aukkoja, jotka taimettuvat luontaisesti tai ne viljellään. Jos pienaukkojen väliin jää kapeita kaistaleita tai rikkonaisia välialueita, ne voidaan hakata myöhemmin kokonaan pois ja uudistaa esimerkiksi viljelemällä. Kullakin hakkuukerralla tehtävien aukkojen koko ja määrä riippuvat uudistamistavoitteista.
Tutkijoiden mukaan metsän peitteellisyyttä säilyttävien metsänkäsittelymenetelmien käyttöönotto näyttäisi lisäävän metsien rakenteellista ja ekologista monimuotoisuutta. Tiettyjä eri-ikäismetsän piirteitä voidaan saavuttaa myös jättämällä uudistamisalueelle tavanomaista suurempi osa siemen- ja suojuspuista säästöpuiksi.
Näyttää siltä, että ainakin osa uhanalaisista ja vaateliaista vanhan metsän eliölajeista hyötyisi peitteellisestä metsänkasvatuksesta. Eri-ikäismetsänkasvatus ei kuitenkaan automaattisesti ylläpidä runsaampaa metsäluonnon monimuotoisuutta verrattuna tasaikäisen metsän kasvatukseen, ellei metsässä aktiivisesti ylläpidetä lajien esiintymiselle tärkeitä rakenteita ja elinympäristöjä.
Viimeaikaisten tutkimustulosten perusteella vaikuttaa siltä, että eri-ikäismetsätalous voi olla kannattavuudeltaan vertailukelpoinen ja joissain tapauksissa kannattavampi menetelmä kuin tasaikäisen metsän kasvatus. Eri-ikäismetsätalouden liiketaloudellinen kannattavuus verrattuna viljelymetsätalouteen näyttää olevan sitä parempi, mitä heikommat kasvuolosuhteet ovat ja mitä korkeampaa korkoa vaaditaan. Tutkimus on osoittanut myös, että tasaikäisessäkin metsätaloudessa päästään parempaan kannattavuuteen käyttämällä yläharvennuksia kuin alaharvennuksia puuston rakenteen sen salliessa.
Eri-ikäismetsätaloutta koskevia pidempiaikaisia seurantatutkimustuloksia ei Suomessa kuitenkaan vielä ole ja tästä syystä esimerkiksi metsän uudistumiseen ja pienemmän puuston kasvukykyyn liittyy epävarmuutta. Metsänjalostuksen tuottamat hyödyt tulevaisuudessa voivat jäädä saamatta eri-ikäismetsätaloudessa, ellei metsiä uudisteta ainakin osittain viljelemällä.
![Uusin lehti](mp2_11.jpg)
KOKO SISÄLTÖ 2 /2011
- Tutkimus: Metsäveroratkaisuihin pitkäjänteisyyttä
Maatalouden tulevaisuus: Ruokaketjuun vahvistusta
Lajikevertailu: parhaat timoteit ja nadat
Nurmikasvit: Hevosheinän tuottaminen on palvelubisnestä
Valkuaiskasvit: Rehuherne kiinnostaa
Viljanviljely: Viljan laatu pettää usein
Viljamarkkinat: Rahastot innostuivat ruoasta
Bull & Bear -sertifikaatit vivuttavat vehnää
Liqvinet on futuurikaupan uusin välittäjä
Lukijamatka: Kiehtovaan Skotlantiin
Rakentaminen: Tarkoin harkittu kokonaisuus
Sammutusjärjestelmän voi rakentaa itsekin
Navetta ja lehmät avoimeen yhtiöön
Metsien kunto: Myrskyt riepottelevat, lumikuormat rassaavat
Tuhot: Vakuutusturva kuntoon hyvän sään aikana
Puukauppa: Kuitupuun kysyntä kasvaa, tukin ostajat odottelevat
Metsänkäsittely: Jatkuva kasvatus ei sovi joka paikkaan
Energiapuu: Myös taimikot täytyy hoitaa
Viljakauppa: Y-Maatalous välittää vehnää tartolaiselle myllylle
Sääilmiö: La Niña heiluttaa viljan hintaa
Strutsitila: Todella lihaisa lintu
Terve Eläin: Terveystarkastukset yleistyvät
Toistuvat:
Uutiset
Vähätalo
Antinpoika
Verkossa
Väinö Vältti
Vaaran paikka
Nollarajalla
- Kannen kuvat Jari Peltonen.
- Seuraava Maatilan Pellervo ilmestyy 3.3.2010 ja Kodin Pellervo 17.2.2011.
![](../../kodinpellervo/pics/pik_alakuva2011.jpg)
Pellervon Iso Kalenteri » sisältyy Maatilan Pellervon tilaukseen.