Nykyajan talkoot
Talkootyö oli aikoinaan merkittävä osa suomalaisen maaseudun elämää. Osaltaan se oli sosiaalityötä, mutta suurelta osin myös taloudellista toimintaa. Ennen koneistumista maatalouden työmenetelmät vaativat ihmisvoimaa, jota talkoissa kasvatettiin joukkovoimalla.
Talkoiden tarkoituksena oli nykykielellä sanottuna toiminnan tehostaminen. Samalla tehtiin myös laatutyötä, kun sato pyrittiin mies- ja naisvoimin saamaan talteen mahdollisimman hyvänä.
Nykymaataloudessakin tarvitaan yhteistyötä; jos ei suoranaisia talkoita niin ainakin tietynlaista talkoohenkeä. Varmasti suurelta osin olosuhteiden pakosta maatilayrittäjät ovat virittäneet erilaisia yhteistoimintakuvioita sekä keskenään että sidosryhmien kanssa.
Tästä Maatilan Pellervosta löytyy useitakin esimerkkejä nykyajan talkoohengestä. Yhteistä niille kaikille on se, että yhteistoiminnan kautta tähdätään entistä parempaan taloudelliseen tulokseen.
Etelä-Pohjanmaalla on maatilayrittäjä on koonnut ympärilleen asiantuntijaryhmän, jossa on mukana edustajat maatalouskaupasta. Tilalla tehdään mm. viljelykokeita lannoitteilla ja kasvinsuojeluaineilla. Parhaimmillaan tämäntyyppisestä yhteistyöstä hyötyvät kaikki osapuolet, niin yrittäjä kuin kauppiaskin. Toivottavasti myös kaupan puolelle siirtyy tietoa maatalousyrittäjän arjesta. Maatalouden monille sidosryhmille ei ehkä ole vielä kirkastunut, että heidän omakin toimintansa pysyy pystyssä vain maatalouden kannattelemana.
Hämeessä viljatilat ovat kehittäneet viiden tilan porukan, jossa ajan ja investointien säästämiseksi jaetaan talkoohengessä sekä koneita että työvoimaa. Etelä-Savossa puolestaan tattarin viljelyyn ja jatkojalostukseen erikoistunut tila löysi yhteistyökumppanikseen ”kuin sattumalta” paikallisen leipomon ja myllyn. Siitä alkoi kasvu.
Voi vain kuvitella, miten näille ja monille muille maatilojen yhteistyökuvioille olisi käynyt, jos niitä hallinnoimaan olisi perustettu EU-rahoitteinen hanke. Paperia olisi varmasti syntynyt paljon ja projektisihteeri saanut palkkansa. Mutta olisivatko maatilat hyötyneet?
Teemu Pakarinen
teemu.pakarinen(a)pellervo.fi
![Uusin lehti](mp6_13.jpg)
SISÄLLYS 6-7/2013
-
Pääkirjoitus
-
MAATILAYRITYS: Sisarusten suuri urakka
-
TUTKIMUS:
Vaihtoehtoja lautaselle -
HYVÄ SATO -KILPAILU:
Joukkueet odottavat suotuisaa kesää -
KASVINVILJELY:
Kasvukausi hyvässä vauhdissa
Peltopäivän koeruudut oraalla
Feromoni sekoittaa tuhohyönteisen pään
Syysrapsi kasvaa vauhdilla -
LUKIJAMATKA:
Uskomaton Unkari -
KONEET JA TEKNIIKKA: Puimurin huolto säästää konetta ja kuljettajaa
Järeät Spearhead-leikkurit tulivat Suomeen -
MAIDONTUOTANTO:
Vuokraosasto robottipihatossa
Yhteisnavetta ratkaisi kahden tilan jatkopulmat
Riemun päivä kalantilaisella Maunun tilalla -
YRITYS:
Kiertävän rehusekoittajan matkassa -
SIKATALOUS : Makunarulla stoppi hännänpurennalle
-
VUOHITALOUS:
Uutta virtaa kyytön- ja kutunmaidosta -
YRITYS:
Ilmakuivattua sianlihaa Luumäeltä -
TYÖTURVALLISUUS: Tulipalo, joka muutti kaiken
-
HEVOSTALOUS:
Orivarsojen korkeakoulu -
METSÄ:
Yhteismetsästä vaivatonta tuottoa
Koneistutukset vauhdissa
Autohakkuriammattilaisilla on vientiä -
METSÄNKÄYTTÖ:
Mahlaa maailmalle -
URAKKA:
Omin käsin ja aatoksin -
ELÄMÄNTAPA:
Mies sanojensa takana -
TOISTUVAT
Uutiset
Herra Punttila
Vähätalo
Verkossa
Antinpoika
Väinö Vältti
Vaaran paikka
Nollarajalla
-
Kannen kuvat: Harri Nurminen, Hannu Huttu ja Ville Saarinen.
Seuraava Maatilan Pellervo ja Eläin-liite ilmestyvät 2.8., ja seuraava Kodin Pellervo ilmestyy 20.6.2013.
![](../pics/pik_alakuva2013.jpg)
Pellervon Iso Kalenteri » sisältyy Maatilan Pellervon tilaukseen.