![]() |
||
![]() |
||
Tällä kertaa 6/99 PÄÄKIRJOITUS JA KOLUMNIT Pellervon näköaloja Brysselin näkökulmasta Lauri Kontro TEEMAT WTO muuttaa maailmaa: Eeva Haltsonen Eeva Haltsonen RAPORTIT 100-vuotisjuhlat: Shimelles Tenaw Lähivakuutus-ryhmä: Osuuskuntalakiuudistus: Osuutoimintatutkimus tänään: Kansainvälinen ot-tutkimus: Seppo Raitasuo Politiikka ja talous UUTISSATOA Raija Volk, PTT Kahden pääjohtajan WTO tasapainottelee rikkaiden ja köyhien maiden välissä Seppo Raitasuo TULEVAISUUDEN VISIOT Eeva Haltsonen YRITYSANALYYSIT Jorma Savolainen PÖRSSI Erkki Sinkko PUHEENVUORO Raimo Vuori: Antti Pentikäinen Vesa Laakkonen KULTTUURI Mauno-Markus Karjalainen Hannu Kaskinen Sata vuotta sitten, osa 5 Osuustoiminta-ristikko PALVELUSIVUT Nimityksiä
Raha vai aate? Ihmiset ja organisaatiot ovat sellaisia, että niitä molempia aikaa myöten tarvitaan, jotta toiminta menestyisi ja kehittyisi. Toisen laiminlyönti johtaa ennen pitkää ongelmiin myös sen toisen suhteen. Parhaimmillaan ne olisivat vieläpä tasapainossa keskenään, mutta sellainen tässä epätäydellisessä maailmassa on hyvin harvoin mahdollista. Mutta etenkin tutkimukselle nämä aiheet tarjoavat hyvin mielenkiintoisen kentän. Kannustavia esimerkkejä Kaksi muuta liittyvät keskeisesti Valion kehitykseen. Vanhempi heistä oli Gebhardin työn jatkaja Pellervo-Seurassa ja samalla Valion suuruuden luoja: tohtori Frans Mikael Pitkäniemi . Hän teki väitöskirjansa oman aikansa trusteista, joita hän sitten työssään vastusti jopa niin menestyksellisesti, että jotkut alkoivat pitää Valiotakin "eräänlaisena trustina". Nuorempi oli Artturi Ilmari Virtanen , AIV-rehun kehittäjä ja kemian Nobelin saaja. Esimerkit osoittavat, miten näkemys siitä, mikä tavallisten ihmisten - eli osuuskuntien jäsenten - kannalta on hyvää, oikein ja tavoiteltavaa, siivitti pitkään näiden miesten uraauurtanutta työtä. Tuloksista saamme nauttia tänä päivänäkin, mutta nyt emme enää voi jäädä näille vanhoille laakereille lepäämään. Pirstoutuva maailmankuva Ketkä pystyisivät tiedontulvasta jälleen uudella ja luovalla tavalla yhdistämään tavallisten ihmisen kannalta oleellisen tiedon? Emme tiedä, vaikka tulevaisuuden gebhardit, pitkäniemet ja a.i.virtaset jollakin tavoin jo vaikuttaisivat keskuudessamme. Emme tiedä sitäkään, minkä tieteenalan parista seuraavat suuret, ihmiskunnan kehitystä eteenpäin vievät keksinnöt nousevat, kuten Metsä-Serlan tutkimusjohtajan tehtävät jättävä professori Jyrki Kettunen lehdessämme pohtii. Näkemykset kiteytyvät Pellervon kansainvälisen tutkimusseminaarin virittäminä julkaisemme raportit siitä, miten maailman tämän hetken tieteen huiput arvioivat osuustoiminnan tulevaisuuden mahdollisuuksia. Mihin seikkoihin liikkeen itsensä kannattaisi nyt kiinnittää huomiota? Puheenvuoron saavat professorit Gert van Dijk Hollannista, Risto Tainio Suomesta, Henry Hansmann USA:sta, suomalaissyntyinen Bengt Holmström USA:sta ja Murray E. Fulton Kanadasta sekä hollantilaisen Rabobankin - sikäläisen osuuspankin - kehitysjohtaja Henk Vlessert . Samalla julkaisemme raportin toisestakin seminaarista, jonka puolestaan suomalaisten osuustoimintatutkijoiden järjestö Kooperatiivi ry järjesti syyskuussa. Esimerkiksi professori Juhani Laurinkari Kuopion yliopistosta katsoi, että osuustoiminnan ei pidä kovenevilla markkinoilla kopioida sitä, mitä kilpailijat tekevät. - Parempi on koettaa erottautua niistä. Mauno-Markus Karjalainen
|
||
| Sivun alkuun | |