![]() |
||||
Työ- ja elinkeinoministeriön vuoteen 2013 saakka kestävän Yritetään yhdessä! -hankkeen tavoitteena on lisätä kiinnostusta osuuskuntia kohtaan uuden yrittäjyyden muotona ja edistää osuuskuntaneuvontaa seudullisissa yrityspalveluorganisaatioissa. Osuuskuntaneuvonnan tulee olla osa kaikkien yritysneuvojaorganisaatioiden arkipäivää.
- Miellämme yrittäjyyden paljolti yksinyrittämisen kautta, vaikka kyse on itse asiassa yhteisöllisestä toiminnasta. Osuuskunta yritysmallina huomioi tämän perusasian. Yritystoiminta tarvitsee hyviä liikeideoita. Kun tällaisia ideoita syntyy, toivomme, että ot-mallia osataan soveltaa niihin yhä paremmin. Keskeinen toimintatapa on opettaa yritysneuvojille ot-yritysmuodon käyttöä. Linkola mukaan on tärkeää saada osuuskuntamallille yleinen hyväksyntä. Pitkällä aikavälillä on välttämätöntä saada osuustoiminta mukaan myös yrittäjyyskasvatukseen. - Elämme laman keskellä ja näkymätkin ovat epävarmat. Yhteisyrittäjyys pitää ottaa hyötykäyttöön. Olemme saaneet myös kansainvälisiä virikkeitä: EU:n osuustoimintatiedonanto vuodelta 2004 ja uusimpana YK:n yleiskokouksen päätös julistaa 2012 osuustoiminnan vuodeksi. Kun Suomi on näissä organisaatioissa mukana, on luonnollista huomioida niiden päätökset, taustoittaa Linkola. Yrittäjäkuva uudistuu Globalisaatiokehityksessä sijoittajaomisteisuus on ollut vahvasti esillä. - Haluamme tuoda esille vaihtoehtoista mallia järjestää taloudellista toimintaa. Yhteisyrittäjyydellä on monenlaisia käyttömahdollisuuksia. Osuuskuntaneuvontaa on annettu myös erillisten alueellisten asiantuntijaorganisaatioiden varaan. Mitä on näiden toimijoiden rooli jatkossa? - Osaaville erillisille neuvontayksiköille on edelleen tilaa. Seudulliset organisaatiot voivat tehdä sopimuksia entiseen tapaan osuustoimintaan erikoistuneiden neuvontaorganisaatioiden kanssa. Tulee olemaan myös seudullisia projekteja, joissa tarvitaan ot-spesialisteja. Ensiarvoista on, että yritysneuvonta laajasti ymmärtää osuuskuntayrittäjyyden tarjoamat mahdollisuudet, linjaa Linkola. Osuustoiminnan edistymisellä on hidasteensa, joiden ylittäminen vaatii uutta ajattelua. - Ajatus siitä, että yrityksen tehtävä on tuottaa jakokelpoista tuottoa sijoittajalle, on syöpynyt varsin syvälle yhteiskunnassa. Voi siis olla ”aatteellisia” esteitä hyväksyä muunlaisia yritysmalleja. Näin siitä huolimatta, että enemmistö yrityksistä ei ole pääomamarkkinaorientoituneita. Malleja yrittäjien yhteistyölle ei ole myöskään kehitetty riittävästi osuustoiminnan pohjalta. Yksinyrittäjyyttä on ajettu ehkä liiankin innokkaasti, arvioi Linkola. Ot-kenttä liikkeelle - YK:n julkilausuman myötä olemme globaalin osuustoimintahankkeen kynnyksellä. Toivon, että kukin omilla voimillaan ryhmittyy Yritetään yhdessä! -hankkeen taakse. Oppilaitokset voivat ottaa viivytyksettä osuustoiminnan osaksi yrittäjyyskasvatusta. Neuvojat voivat hyödyntää ot-mallia käytännössä. Tiedotusvälineet voivat nostaa esiin mielenkiintoisia osuuskuntaesimerkkejä. Yrityspolitiikan ammattilaisille kunnollinen tutustuminen osuuskuntamalliin on myös tärkeää, listaa Linkola. Hän muistuttaa lisäksi, että isokin osuuskunta voi löytää tavan profiloitua positiivisesti yritysmuotonsa kautta. - Osuustoiminnallisissa yrityksissä on merkittävä osa työvoimasta, mutta ymmärtääkö henkilöstökään aina, mikä osuustoiminta oikeastaan on. Asiaa voisikin kerrata henkilöstön kanssa. Yritysneuvojien koulutus on käynnistynyt eri puolilla maata. Uutiskirjeitä on jo lähtenyt asiantuntijoille. Seudullisten ot-neuvojien yhdyshenkilöiden kontaktiverkosto on rakentumassa. Hankkeen verkkosivut osoitteessa www.yhteistoiminta.fi ja yritysneuvojille tarkoitettu extranet aukeavat maaliskuussa. Osuuskuntakilpailu taas esittelee hyviä esimerkkejä. Projektijohtaja Niina Immonen Tampereen Seudun Osuustoimintakeskuksesta muistuttaa, että osuuskunta sopii hyvin yritysten välisen verkostoitumisen työkaluksi. Yrittäjät saavat yhteistyöstä voimaa. Keskiössä on mm. hoivayrittäjyys. Yhteydet ulottuvat myös yhteiskunnallisen yrittämisen puolesta puhujiin, samoin luovien alojen yrittäjiin. Suhteet ovat tiiviit myös yrittäjyyskasvatuksen suunnittelijoihin ja yhä enemmän opettajiin. - Hanke pyrkii taustavaikuttamaan kaikkeen sellaiseen pk-yritystoimintaan liittyviin toimenpidesuosituksiin, joihin ot-malli voidaan sisällyttää, tiivistää Immonen. Sami Karhu |
||||
| Sivun alkuun | |