EU ja tasavallan presidentti
ottivat kantaa osuustoiminnan puolesta
suuskuntien perustamiselle, kehitykselle
ja kilpailukyvylle luodaan Euroopan unionissa aiempaa suotuisampaa ilmapiiriä. EU:n komissio antoi
helmikuussa ensimmäistä kertaa tiedonannon osuuskuntien edistämisestä. Se uskoo,
että osuuskuntien mahdollisuuksia ei ole täysin hyödynnetty Euroopan talouden ja
yhteiskuntien kehityksessä, vaikka EU:ssa on jo nyt 300.000 osuuskuntaa ja näissä
140 miljoonaa jäsentä.
Linjaus vastaa myös Suomen kansallisia tavoitteita. Tämä yhdistettynä Tasavallan
presidentti Tarja Halosen kannustaviin näkökulmiin niin Pellervon Päivässä kuin
SOK:n satavuotisjuhlissa on korkeinta mahdollista tuuppausta osuustoiminnalle.
itkään valmisteltu linjaus on ajankohtainen
juuri nyt, kun EU saa uusia jäseniä. Näiden maiden osuuskunnilla oli erityisiä ongelmia suunnitelmatalouden
aikana, jolloin ne alistettiin keskusjohtoisen talouden osaksi. Ne kärsivät ihmisten
mielikuvissa edelleen samaistumisesta vanhaan järjestelmään. Mielikuva ei ole palvellut
myöskään lännen markkinatalousmaissa toimivia osuuskuntia. Asiakirja tuo
osuustoiminta-ajattelua koko Euroopan alueella nykyaikaan ja osaksi modernia
markkinataloutta.
Linjaus nostaa osuustoiminnan esille ja tuo selkänojaa osuustoiminnan edistämistyölle.
Se auttaa ymmärtämään, missä osuustoiminnan kohdalla on onnistuttu ja
missä on parannettavaa. Se kehittää osuustoiminnan itseymmärrystä ja rohkaisee viranomaisia,
poliitikoita ja muuta yhteiskuntaa näkemään osuustoiminnan yhtenä keskeisenä
talouden innovaationa.
altaosa komission asiakirjasta liittyy
siihen, että osuuskunta yritysmuotona ja yrittämisen mallina tulisi aidosti
hyödynnetyksi eurooppalaisten yhteiskuntien kilpailukyvyn parantamisessa, yrittäjyyden
edistämisessä, työllisyydessä ja sosiaalisessa tasapainossa. Erityisesti kannustetaan
uusien osuuskuntamuotoisten yritysten perustamiseen ja osuustoimintamallilla
verkottuvien pk-yritysten taloudellisen voiman ja kilpailukyvyn kasvattamiseen.
EU kehottaa huolehtimaan asianmukaiset tukipalvelut myös osuustoimintayrityksille.
Yritysjohtamisen koulutusohjelmien todetaan perustuvan yleensä vallitsevaan
liiketoimintamalliin eli osakeyhtiöihin. Asiakirjassa kehotetaan lisäämään
osuustoiminnan aineksia keskiasteen ja korkeakoulujen liiketaidon opetuksessa.
Tiedonannossa käsitellään myös eurooppaosuuskuntaa. Tämän avulla
osuuskunnat voivat jatkossa toimia kilpailukykyisesti kaikkialla EU:n
alueella. Asetuksella tavoitellaan myös sitä, että se asteittain
vaikuttaisi yhtenäistävästi kansallisiin lainsäädäntöihin. Tämä
yksinkertaistaisi edelleen osuuskuntien kilpailuympäristöä.
uroopan unioni tunnustaa ja pyytää päätöksentekijöitä ottamaan
huomioon, että osuuskunnilla on suuri merkitys maatalouden, maaseudun ja
alueiden kehityksessä. Osuuskuntien juuret ovat paikallisyhteisöissä ja
-taloudessa, mikä on hyödyllistä globalisoituvan talouden maailmassa.
Juuret hillitsevät maaseudun autioitumista ja tukevat köyhimpien
alueiden kehitystä.
Tavoitteiden saavuttaminen edellyttää Suomessakin kansallisia toimia
vuosina 2004 - 2008. Kun asiakirja tukee Suomen hallituksen
yrittäjyysohjelman perimmäisiä tavoitteita, on syytä odottaa, että
toimeenpano onnistuu. Isoille asioille muutama vuosi on lyhyt aika.
Varsinkin kun monin paikoin kyse ei ole pelkästään teknisen osaamisen
kehittämisestä vaan taloudellisen yhteistoimintaan perustuvan
yrittämismallin ajatuksen sisäistämisestä.
![](../ot5_03/karhusw.jpg)
Sami Karhu
sami.karhu@pellervo.fi
|