![]() |
|||
Osuuspääoman korkojen verokohtelu
Ongelmana on osuuskuntien maksamien osuuspääoman korkojen verokohtelun irrottaminen listaamattomien osakeyhtiöiden osinkojen verokohtelusta. Osuuspääomien korkojen verorajaksi esitetään 1.500 euroa ja listaamattomien osakeyhtiöiden verorajaksi 90.000 euroa. Ero on 60-kertainen. Tämä asetelma on kaikkea muuta kuin yritysmuotoja neutraalisti kohteleva verotustapa.
Hallituksen esityksessä osuustoimintaa ei pidetä yrittäjyytenä vaan sijoittamisena. Itse asiassa osuuskunnat - siis kaikki 3.000 yritystä - ensin rinnastetaan listattuihin yhtiöihin ja sitten niille annetaan "huojennuksia". Mutta osuuskunta on yritys ja osuustoiminta on yrittäjyyttä. Osuuskunnan jäsen on aktiivisessa suhteessa yritykseensä. Hän on osuuskunnan palveluiden käyttäjä, usein sen työntekijä, osuuskunnan omistaja ja osuuskunnan pääomittaja. Osuuskunnan jäsen on aktiivinen yrittäjä eikä passiivinen sijoittaja. Kuten uudessa osuuskuntalaissa sanotaan, osuuskunta on olemassa jäsenten talouden tai elinkeinon tueksi - se on suoraan jäsenen talouden jatke. Tavalliset ihmiset ovat tyypillisesti samaan aikaan monen osuuskunnan jäseniä. Osuuspääoman korkoja siis kertyy useista osuuskunnista samaan aikaan, millä voi olla hyvin yllättävät seuraamukset toiminnallisesti.
Hallituksen esitys on vakavin lainsäädännöstä tuleva uhka osuuskuntia kohtaan, sillä aina ennen lainsäädäntö on tukenut osuuskuntien pääoman saantia. Pääoman saannin mekanismit on huolella tutkittu asiaan paneutuen. Sekä päälinjat että yksityiskohdat ovat olleet oikeassa suunnassa elleivät peräti kohdallaan. Nyt suunta yllättäen on muuttumassa. Lakiesitys on syömässä sekä osuuskuntalakiuudistuksen saavutukset että osuuskuntamuotoisen yrittäjyyden edellytykset pitkällä aikavälillä.
Hallitus laskee keräävänsä 1,5 miljoonaa euroa osuuspääoman koron saajilta. Tällä valtiontaloudellisesti mitättömällä summalla kuitenkin halvaannutetaan osuustoimintaa kehittyvimmiltä osiltaan. Osuuskunta on hyvä yritysmuoto; ja yrittäjyyden edistämisessä tarvitaan kaikenlaisia yrityksiä ja yritysmuotoja. Kokonaisvaikutus yhteiskunnan kannalta on tällöin paras mahdollinen. Osuuskunnat ovat yhtä arvokkaita kuin muutkin yritykset, ja ne tarvitsevat samat kehitysedellytykset kuin muutkin yritysmuodot. Tämän saman totesi EU:n komissiokin, kun se antoi tiedonannon osuustoiminnan edistämisestä Euroopassa. Asiakirja on juuri suomennettu ja se kannattaisi nyt lukea tarkkaan. Yritysverouudistusesityksen osuuskuntia koskeva epäkohta ylittää nyt kaikki yhteiskunnalliset hälytysrajat ja tekee sitä moneen suuntaan. Eduskunta ratkaisee, miten osuustoiminnan kehitysedellytysten jatkossa käy.
|
|||
| Sivun alkuun | |