![]() |
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Pellervo-Seura
ry
Lehdistötiedote 10.6.2009
OSUUSKUNTIEN KONKURSSIT 29 KERTAA
HARVINAISEMPIA KUIN OSAKEYHTIÖIDEN
Osuuskunta on osoittautunut tällä
vuosikymmenellä noin 29 kertaa osakeyhtiötä kestävämmäksi, kun mittarina
käytetään konkurssien määrää. Tämä Osuustoiminta-lehden käyttämä mittari on
suhteutettu niin osuuskuntien kuin osakeyhtiöiden kokonaismäärään.
Viime vuosina osuuskuntien
konkurssit ovat vähentyneet, kun taas osakeyhtiöiden konkurssit lisääntyneet.
Myös osuuskunnissa liiketoiminta usein jatkuu jossakin toisessa muodossa myös
konkurssin jälkeen.
Osuustoiminta-lehti on analysoinut
vuodesta 2003 alkaen kaikki osuuskuntia kohdanneet konkurssit, joita on tähän
mennessä sattunut yhteensä vain seitsemän.
29 kertaa
sitkeämpiä
Vuosina 2003-2008 konkurssiin joutui Suomessa yhteensä 9 855
osakeyhtiötä ja vain seitsemän osuuskuntaa. Kuuden viime vuoden aikana
konkurssiin päätyi vuosittain 0,86 prosenttia osakeyhtiöistä, mutta
osuuskunnista vain 0,03 prosenttia.
Osuuskunnat ovat siis olleet
keskimäärin 28,6 kertaa sitkeämpiä kuin osakeyhtiöt. Tässä tulee hyvin näkyviin
osuuskuntien ja osakeyhtiöiden peruserot ja toiminnan erilainen luonne.
Osuuskuntia oli viime
vuodenvaihteessa yhteensä 4 100 ja osakeyhtiöitä puolestaan 196 220.
Osuuskuntien vähäisyyttä selittää keskeisesti osuustoimintamallin esillepääsyn
ongelmat etenkin yritysneuvonnassa ja
koulutusjärjestelmässä.
Konkurssit
vähentyneet
Osuuskuntien konkurssit ovat
vähentyneet päinvastoin kuin osakeyhtiöiden, joiden konkurssimäärät ovat nyt
selvästi nousseet. Kuluvan vuoden tammi-huhtikuussa vireille pantiin
Tilastokeskuksen mukaan yhteensä 1 164 konkurssia. Konkurssien määrä oli
peräti 30,5 % viimevuotista suurempi.
Suurille tai keskisuurille
osuuskunnille konkursseja ei ole 2000-luvulla sattunut. Sen sijaan viime
vuosikymmenen alussa ja puolivälissä niitä oli useita.
Varat yleensä riittävät
vastuisiin
Viime vuonna osuuskunnan
varallisuus oli selvitettävänä 17 tapauksessa. Kolmen viime vuoden aikana
selvitystilan on kokenut yhteensä 49 osuuskuntaa.
Selvitystilan kautta osuuskunta
puretaan vapaaehtoisesti, jolloin sen varojen todetaan riittävän velkojen
maksuun. Selvitettävien osuuskuntien varat ovat yleensä onneksi riittäneet
kertyneiden vastuiden hoitoon. Viime vuonna kahdella osuuskunnalla ei riittänyt,
ja selvitysmies siis luovutti niiden omaisuuden konkurssiin.
Ne olivat 1961 perustettu Suomen
Kenkäkunta ja 1994 perustettu Teollisuusmarkkinointi- ja liiketoiminnan
edistämisosuuskunta Temos. Nämä ovat ainoat
osuuskuntakonkurssit vuoden 2005 jälkeen.
Ei savuavia raunioita
Kuluvalta vuodelta tietoon on
tullut vain yksi konkurssiin joutunut osuuskunta, leipomo-osuuskunta Vatruska. Sen perustivat sitä edeltäneen yksityisen
konkurssiyrityksen työntekijät.
Joensuulaisten leipureiden
osuuskunnan kuitenkin kaatoivat edeltäjän jättämät maksamattomat palkkasaatavat,
jotka yllättäen tulivat osuuskunnan maksettaviksi. Joensuun käräjäoikeus
nimittäin tulkitsi tapahtuneen liikkeenluovutukseksi. Ajoissa haettu
asiantuntija-apu ehkä olisi pelastanut osuuskunnan.
Osuuskunta-aktiivit ovat olleet Vatruskan konkurssista pahoillaan, mutta jatkavia
työntekijöitä lohduttaa kuitenkin toiminnan jatkuminen Joen Leipurit
Oy:nä.
Riskit jaetaan
tehokkaammin
Osuuskunta on huomattavasti
riskittömämpi tapa aloittaa yritystoiminta kuin esimerkiksi osakeyhtiö. Riskit
pystytään jakamaan tehokkaammin. Osuuskunta merkitsee samalla yleensä myös
laajemman osaamispohjan käyttöön saamista.
Kun itse hallitsee hyvin yhden
liiketoiminnan alueen ja kaksi kaveria vastaavasti pari muuta, niin se
luonnostaan tuo kestävyyttä yritystoimintaan. Osuuskuntalain mukaan kolme
jäsentä riittää osuuskunnan perustamiseen.
Jos joku osuuskunnan jäsenistä
myöhemmin ottaa vetovastuun ja investoi yritykseen muita enemmän, niin silloin
osuuskunta usein muutetaan osakeyhtiöksi. Tällöin sitä pidetään luonnollisena
kehityksenä myös osuustoimintapuolella.
Osuuskunnan tehtävänä on tuottaa palveluja ja usein myös työtä sen sitoutuneille omistajajäsenille, ei niinkään mahdollisimman hyvää korkotuottoa sijoituspääomalle.
Lisäksi yksi selitys osuuskuntien
pienempään konkurssialttiuteen saattaa löytyä siitä, että osuuskuntia ilmeisesti
toimii suhteellisesti enemmän pienemmän riskin toimialoilla. Osuuskunta ei
missään tapauksessa automaattisesti ole keino välttää konkurssit.
Liiketoimintaan sisältyy aina riski yritysmuodosta riippumatta.
Luonne-erot
näkyviin
Osuuskunnat ovat jäsenyhteisöjä ja osakeyhtiöt pääomayhteisöjä. Osuuskunnat
kuuntelevat toiminnassaan herkemmin yleensä runsaslukuista jäsenistöään. Jos
jäsenistö on toimintaan tyytyväinen, niin osuuskunta ei mene herkästi nurin.
Yksittäinen tyytymätön omistaja ei yleensä pysty osuuskuntaa kaatamaan. Jäsenten
tyytyväisyyden on tällä vuosikymmenellä todettu tutkimuksissa yleisesti
parantuneen Suomessa.
Osuuskuntamalli on rakennettu niin,
että uusien jäsenten on helppo liittyä mukaan ja entisten lähteä pois
esimerkiksi elämäntilanteen tai asuinpaikan muuttuessa. Tämä näkyy erityisesti
osuuskauppojen ja osuuspankkien jäsenistön jatkuvassa kasvussa 2000-luvulla.
Jäsenosuuksien arvo on määritelty jo osuuskuntalaissa kiinteäksi, millä jo
ennakolta vältetään enimpiä riitoja.
Osakeyhtiöt puolestaan kuuntelevat
herkemmin nimenomaan suurimpia pääomansijoittajiaan, jotka voivat hakea
suurempia tuottoja myös muualta. Tuloksen teon aikajänne on
osuustoimintayrityksissä yleensä selvästi pidempi. Osuustoiminnassa kvartaali on
25 vuotta.
Omistajien kannalta erot näkyvät
etenkin päätösvallan ja tuloksen jaossa. Osuuskunnissa pääsääntönä on
demokraattinen jäsen ja ääni -periaate. Tulos jaetaan yleensä osuuskunnan käytön suhteessa. Osakeyhtiössä voi
yksikin suuri omistaja harjoittaa käytännössä omistajavaltaa ja saada myös
suurimman osan tuloksesta omistuksensa suhteessa.
Toiminnalliset tarpeet ratkaisevat,
ei mikään ideologia
Nykyisin suuret osuuskunnat
käyttävät melko laajasti myös erilaisia osakeyhtiöpohjaisia rakenteita, joten
talouselämässä ei enää ole selvästi havaittavissa vanhaa ideologista rajalinjaa.
Linjat kulkevat nykyisin osuustoiminnan sisällä. Ne on rakennettu nimenomaan
erilaisten toiminnallisten tarpeiden mukaan. Esimerkiksi Valio on erisuuruisten
meijeriosuuskuntien omistama osakeyhtiö.
Myös osa osakeyhtiöistä käyttää
esimerkiksi markkinointi- ja hankintaosuuskuntia yritysten yhteisten tehtävien
hoitoon. Esimerkkeinä tästä on huoltoasemayrittäjien perustama Suomalainen
Energiaosuuskunta SEO ja Kouvolan seudun insinööritoimistojen perustama KER
Group.
Nykyisin toiminnalliset tarpeet
ratkaisevat myös yritysmuodon valinnan. Siksi myös suomalaisen yritysneuvonnan
ja koulutuksen tulisi paneutua selvästi nykyistä laajemmin ja paremmin näihin
kysymyksiin. Erilaisten yritysmuotojen luontaisten vahvuuksien parempi
soveltaminen lisää kotimaisen yritystoiminnan diversiteettiä, elinvoimaa.
Uusien yritysten määrä
laskussa
Tällä hetkellä maamme huolenaiheena
on aloittaneiden yritysten määrän tippuminen yritysmuodosta riippumatta.
Osuuskuntien perustamisessakaan ei tänä vuonna ilmeisesti saavuteta viime
vuosien keskimääräistä tasoa. Se on ollut noin 200 uutta osuuskuntaa vuodessa.
Näin käy ilman uutta selvää panostusta osuuskuntien perustamiseen.
Yhteiskunnallinen tarve ja
potentiaali osuuskuntien perustamisen edistämiseen olisi nyt entistä ilmeisempi. Ei olisi epärealistista tähdätä
lähivuosina esimerkiksi 500 uuden osuuskunnan perustamiseen, jos yritysneuvontaa
ja koulutusjärjestelmiä eri asteilla selvästi ja määrätietoisesti lähdettäisiin
kehittämään.
Tosin myös lopettaneiden
osuuskuntien määrä Tilastokeskuksen tietojen mukaan väheni viime vuoden
kolmannella neljänneksellä 30 %, kun lopettaneiden yritysten määrä yleisesti
samaan aikaan kasvoi 28 %. Lakanneita osuuskuntia oli viime vuonna kahdeksan
fuusioiden seurauksena.
LISÄTIETOJA:
toimituspäällikkö Mauno-Markus
Karjalainen, Osuustoiminta-lehti, puh. 09–4767 5588 tai
040–7781129, mauno-markus.karjalainen@pellervo.fi, www.osuustoiminta.coop/ot
OSUUSKUNNAT 28,6 KERTAA VÄHEMMÄN
KONKURSSIHERKKIÄ KUIN OSAKEYHTIÖT
Lähteet: Patentti- ja
rekisterihallitus, Tilastokeskus, Pellervo-Seura ja Osuustoiminta-lehti
|
|||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| Sivun alkuun | |