AJAN HAASTEET
nostavat osuustoimintaa
Professori Iiro Jussila Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta kiinnostui sattumalta osuustoiminnasta 2000-luvun alussa, kun häntä alkoi kiehtoa yritysten psykologinen omistajuus. Keskustelut professori Kari Neilimon kanssa antoivat hänelle silloin selvän suunnan.
![](tutkijakansi.jpg)
TUTKIMUKSEN UUSI AALTO
Osuustoiminta-lehti 1/2007 kokosi osuustoimintatutkimukseen silloin mukaan tulleet uudet ja vanhat kasvot kanteen. Lähes kaikki heistä ovat edelleen tutkimuksessa mukana. Väitöskirjojakin on osuustoiminta-aiheista valmistunut ennätyksellisesti. |
Jussila antoi Osuustoimintatutkimuksen päivän alustuksessaan muutamia vastauksia siihen, miksi osuustoimintaa maailmassa tarvitaan aiempaa enemmän. Ajan haasteet ja niihin vastaaminen ovat nostamassa ilmiötä esille.
Yrittäjyys kaipaa mahdollisimman monipuolisia purkautumisväyliä. Erityisesti yrittäjyyden ilmiökentän ja yrittäjyyskasvatuksen osalta koko yhteiskunnan on oltava entistä valveutuneempi.
Kehittyvässä verkostotaloudessa yhteisöt korostuvat, samoin kollektiivisen tiedon rooli suhteessa aineelliseen pääomaan.
Omistamisen rooli yksilöiden ja yhteisöjen olemassaolon perustana kasvaa. Pelkkää spekulointia ei pidetä oikeana omistamisena ja liiketoiminnassa tarvitaan aidosti lisää pitkäjänteisyyttä.
Lappeenrannan hanke kehittää osuustoimintajohtamisen teorioita, osuustoiminnan kansainvälisiä tiedefoorumeita ja opetusta ja koulutusta. Tavoitteena on myös tehdä osuustoimintaa tunnetuksi ja luoda tutkimuksen ja opetuksen kautta käytännön lisäarvoa osuuskunnille.
Jo kolmas väitöskirja tulossa
Lappeenrannan osuustoimintahanke alkoi jo 2005. Alkuun oli lähinnä vain kaksi aiheesta kiinnostunutta väitöstutkijaa, Jussila ja Juha-Matti Saksa, sekä heitä tukenut professori Janne Tienari. Hanke sai silloin rahoituksen Osuustoiminnan neuvottelukunnan kautta, mutta välillä rahoituksessa koettiin myös kriisi.
Tähän mennessä nuo kaksi väitöskirjaa ja peräti 25 pro gradua on valmistunut eri osuustoiminta-aiheista. Kolmas väitöskirja on tulossa ensi kesänä, kun Pasi Tuominen väittelee osuustoimintayrityksen ja sen oman toimialueen symbioosista.
Osuustoiminnasta on järjestetty Lappeenrannassa kuusi yliopistokurssia. Tiedelehtien ja konferenssien julkaisuja on ilmestynyt jo 37 ja myös runsaasti artikkeleita. Käytävään keskusteluun on myös osallistuttu aktiivisesti.
Nuoret tutkijat kiinnostuivat ilmiöstä
Osuustoimintatutkimuksen päivän päätössanat lausui SOK:n hallintoneuvoston ja Osuustoiminnan neuvottelukunnan puheenjohtaja Otto Mikkonen.
Hän muisteli osuustoiminnan kriisiaikaa 1990-luvun alussa, jolloin osuustoiminnan ainoa professuuri lakkautettiin Helsingin yliopistosta, eikä liiketaloustiede ollut lainkaan kiinnostunut osuustoiminnasta. Aihe ei myöskään innostanut tutkijoita.
1990-luvulla koettiin uusi alku. Toimintaedellytyksiä ryhdyttiin parantamaan ja perustettiin Osuustoiminnan neuvottelukunta 2001. Siihen kuuluvat nykyisin Pellervo-Seura, SOK, OP-Keskus ja Tradeka.
Viime vuosikymmenellä asetettiin keskeiseksi tavoitteeksi hankkia tutkimukselle lisärahoitusta. Vuosina 2005 - 2010 säätiöt, rahasto ja ot-yritykset suoraan ovatkin rahoittaneet osuustoimintatutkimusta yhteensä noin 1,5 miljoonalla eurolla.
- Jatkossa tärkeää on mm. kanavoida eri puolilla saatuja tutkimustuloksia entistä paremmin ot-yritysten käyttöön, Otto Mikkonen huomautti lopuksi.
Mauno-Markus Karjalainen
Osuustoimintatutkimuksen päivän 2010 esitykset
lisämateriaaleineen löytyvät nettiosoitteesta:
www.osuustoiminta.coop/tutkimuspaiva_tre2010.html
|