Henkilöstö
Turussa keskeytti työt
HK Ruokatalo aloittaa rakennemuutoksen
Turun ja Tampereen toiminnot Vantaalle
HK Ruokatalo
aikoo siirtää Turun lihavalmistetuotannon Vantaalle, minne
keskitetään myös yrityksen logistiset toiminnot. Tuoreen lihan
jatkojalostus keskittyy Forssaan.
![](../uutkuvat/seikku_06.jpg)
HK
Ruokatalon toimitus-
johtaja Kai Seikku kertoi rakenneuudistuksesta
tiedostusvälineille Helsingissä tiistaina. Kuva Markku
Nummi |
Mikäli hanke toteutuu, se tietää Turun lihavalmistetehtaan ja
Tampereen tehtaan ja jakelukeskuksen alasajoa.
HK Ruokatalon tiistaina julkistaman kahden vuoden aikana
toteutettavan rakenneuudistuksen seuraus on, että henkilöstön
määrä putoaa nykyisestä noin 2500:sta noin 2000:een vuoden 2008
alkuun mennessä.
Myös sijoittajat huomasivat ohjelman: HK Ruokatalon
osakkeen kurssi pörssissä osoitti yli 2,8 prosentin nousua tiistaina
iltapäivällä.
Turun tehtaan työntekijät lähtivät ohjelmalle
vastalauseeksi työpaikaltaan tiistaina ja ilmoittivat palaavansa
työhön torstaina. HK Ruokatalon Turun tehdas on Suomen kolmanneksi
suurin lihanjalostusyksikkö.
Konsernin kotimaan toiminnoista vastaava HK Ruokatalon
toimitusjohtaja Kai Seikku sanoo rakennemuutosta valmistellun
jonkin aikaa.
Ohjelman syynä on Seikun mukaan riittämätön
kustannuskilpailukyky suhteessa yrityksen omiin tavoitteisiin.
"Kotimaan liiketoiminnan tulos on ollut pettymys.
Ollaan kehitytty väärään suuntaan", Seikku sanoi. Hän
totesi, että HK:n kasvuprioriteetit ovat ehdottomasti Suomen
ulkopuolella.
Seikku myös vertasi, että jos HK:n tapaista
lihanjalostusyritystä nyt rakennettaisiin puhtaalta pöydältä,
toimipisteitä tuskin perustettaisiin enempää kuin yksi tai kaksi.
"Jos mitä meillä on ollut yllin kyllin, niin
toimipaikkoja", Seikku kommentoi HK Ruokatalon historiallista
taustaa.
Hän myös sanoi, että sekä Turussa että Tampereella
on ammattitaitoista ja tehokasta työvoimaa eikä henkilökunta
mitenkään omalla toiminnallaan ole aiheuttanut ohjelman
käynnistämistä. Seikun mukaan HK Ruokatalo tulee avoimesti
kommunikoimaan ohjelmaan liittyviä asioita. Yritysrakenne vain on
osuustoiminnallisen teurastamotoiminnan historiaa ja edennyt nykyiseen
tilaan.
Seikku arvioi, että HK Ruokatalossa sisäisen
logistiikan nykyisiä kustannuksia tulisi voida vähentää 30-40
prosenttia. Vuoden 2008 alussa - mikäli suunniteltu rakennemuutos
toteutuu - HK:lla on edelleen kuusi toimipistettä.
Seikku vastasi myös tiedotusvälineiden kysymyksiin
rakennemuutoksen jatkamisesta edelleen. HK:n pienemmistä jäljelle
jäävistä yksiköistä ei ole Seikun mukaan muutossuunnitelmia,
eikä niiden mahdollisella lopettamisella edes olisi merkittäviä
kokonaisvaikutuksia.
Myöskään alenevilla EU-tuilla ei ole toimitusjohtajan
mukaan tekemistä tämän rakenneuudistuksen kanssa. Toisaalta
ohjelmalla ei ole vaikutusta tuottajahintoihin. Alkutuotannosta hän
sanoo, että se on EU-aikana joutunut menemään vielä kovemman
mankelin läpi kuin liha-alan teollisuus konsanaan.
Nyt julkistettu keskittämissuunnitelma ei koske Turussa
olevaa taloushallintoa eikä myyntihenkilöstöä eikä hankintayhtiö LSO Foods Oy:n
henkilökuntaa Turussa ja Tampereella. Muissa toimipaikoissa kehittämistä jatketaan
normaalisti markkinatilanteen muutosten ja kustannustehostamistarpeiden mukaisesti.
Suunnitellun kaksivuotisen rakennemuutoksen seuraukset
eivät Seikun mukaan juuri vaikuta vuoden 2006 lukuihin ja vuoden 2007
lukuihinkin ne vaikuttavat vähän, varsinaisesti ne näkyvät
vuodesta 2008 lähtien.
Kaikkiaan HK Ruokatalossa arvioidaan ohjelman tuovan 15-20 miljoonan euron vuotuiset kustannussäästöt.
Suunnitellulla ohjelmalla siis Forssan ja Vantaan
toimipaikkojen painoarvo kasvaa. Jos ohjelma on toteutunut vuoden 2007
loppuun mennessä, HK Ruokatalolla on sen jälkeen toimipisteet
Vantaalla, Forssassa, Säkylässä, Eurassa, Mellilässä ja
Outokummussa sekä juridinen kotipaikka Turussa.
Turku jää juridiseksi päätoimipaikaksi toistaiseksi. Seikun mukaan
myös pääkonttori siirtyy jossakin vaiheessa Turusta. Seikun oma
työpiste on nyt Vantaalla ja Vantaalle tulee konsernihallinto.
Seikusta tulee konsernijohtaja 1. huhtikuuta vuorineuvos Simo
Palokankaan jäädessä tuolloin eläkkeelle.
Turun toimintojen siirryttyä Vantaalle lopputuloksen on
Seikun mielestä oltava selvästi enemmän kuin niiden yhdistelmä:
muutoksesta on pystyttävä ottamaan irti lisähyötyjä. Vantaalle joka tapauksessa rakennetaan uusi
lähettämö.
Muutosten läpivienti edellyttää Seikun mukaan 40-45 miljoonan euron investointiohjelmaa teollisen tuotannon siirtämiseksi ja käyttöönottamiseksi.
Liiketoiminnan tehostamiseen tähtäävät myös meneillään olevat investoinnit, Forssan teurastuslinjan ja leikkaamon uusiminen ja pakastuslaitoksen rakentaminen sekä Vantaan terminaalin laajennus, jotka ovat käyttöönottovaiheessa.
Rakennehankkeen yksityiskohdat täsmentyvät kevään 2006 mittaan neuvotteluissa henkilöstön kanssa.
Olosuhteet
muuttuneet muutamassa vuodessa
Valio ei suljekaan Tampereen meijeriä
Noin
260 ihmistä työllistävän Tampereen meijerin toiminta jatkuu
toistaiseksi. Aiemman suunnitelman mukaan meijerin toiminta oli
tarkoitus lopettaa vuonna 2008.
Asiasta päätti Valion hallitus. Tilanne on muuttunut
muutaman vuoden takaisen päätöksen ajoista. Tuoretuotteiden markkinat ovat monipuolistuneet ja Valio on kehittänyt paljon erikoistuotteita.
Tuotenimikkeiden määrä ja tuotannon volyymi ovat kasvaneet. Meijeriä
ei enää kannata sulkea.
Valion toimitusjohtaja Harry Salonaho sanoo,
että Tampereen valmistus- ja jakelukapasiteetin avulla Valio varmistaa myös joustavat ja hallitut tavarantoimitukset
asiakkaille sekä säilyttää tuotannon kyvyn reagoida markkinoiden
vaatimuksiin.
Tampereen meijeri pakkaa perusmaitoja, kuohukermaa, Valio AB-piimää ja -jogurttia ja maustamatonta Valiojogurttia. Tampereella valmistetaan myös Valio Kotijuustoa.
Liikevaihto
väheni noin 24 miljoona euroa vuonna 2005
Portti tehostaa tuotantoa ja
vähentää jälleen henkilökuntaa
Järvi-Suomen Portin
liikevaihto pieneni 101,5 miljoonaan euroon vuonna 2005 oltuaan
edellisvuonna 125,8 miljoonaa euroa. Toimitusjohtaja Kari Tillasen
vähennykseen vaikutti eniten tuotemäärän vähentäminen yli 400 tuotteesta alle 200:een.
Myynnin kehitys ja parantunut tuottavuus loppuvuonna
vaikuttivat niin, että Tillanen sanoo Järvi-Suomen Portin
onnistuneen joulukaupassa paremmin kuin vuonna 2004.
Järvi-Suomen Portti aloittaa yt-neuvottelut Juvan ja Lappeenrannan henkilöstöryhmien kanssa
10.1.2006. Tuotannollisista ja taloudellista syistä arvioitu henkilöstön vähennystarve on yhteensä 20-28 henkilöä. Neuvottelut on tarkoitus saattaa päätökseen tammikuun aikana.
Tillanen sanoo Portin tuottavuuden parantamisen lihan prosessissa tilalta kauppaan
olevan tärkeimpiä kehityshankkeita vastata hintakilpailuun. Naudan etupään käsittely
Järvi-Suomen Portissa siirtyy Lappeenrannasta Mikkeliin. Kalkkunan valintalihan tuotantoprosessia
automatisoidaan ja se keskitetään Juvalta Mikkeliin.
Vuonna 2006 Portti hakee noin 6 % liikevaihdon kasvua.
"Tavoitteenamme on kasvattaa osuuttamme ruokamakkaroissa, leivänpäällisissä, laadukkaissa välipalatuotteissa, valmisaterioissa sekä kuluttajapakatussa valintalihassa."
Kasvua Tillanen sanoo vauhdittavan panostus tuotekehitykseen, myyntiorganisaation uudistaminen sekä Portti-tuotemerkin näkyvyyden parantaminen.
Vuodenvaihteessa Portti toi markkinoille 16 uutta
tuotetta; muun muassa uusina aluevaltauksina lisäaineettomat valmiskastikkeet, kypsät lihat kastikkeissa sekä kevyen ja edullisen kalkkuna-possu jauhelihan ja - karjalanpaistin.
Vuoden alusta lähtien Järvi-Suomen Portin myynnistä on vastannut kaupallinen johtaja
Kaj Eriksson. Portin tuotepakkauksiin tulee uusi ilme vuoden
2006 aikana.
Gradu-tutkija
ehdottaa jatkotutkimuksia
Paikallisuudella ja alueellisuudella lisäarvoa
Paikallisuuden ja alueellisuuden
merkitystä osuuskuntien liiketoiminnalle on selvitetty Lappeenrannan
teknillisessä yliopistossa tehdyssä pro gradu -tutkielmassa.
KTM Pasi Tuominen toteaa tutkielmassaan,
että paikallisuudella ja alueellisuudella on merkittävä lisäarvo osuuskuntien liiketoiminnassa.
Ne tarjoavat mahdollisuuden osuustoiminnan ominaispiirteiden hyödyntämiseen ja konkretisoimiseen asiakkaiden arvostamalla, ihmisläheisellä liiketoimintatavalla.
Tuominen tarjoaa mahdolliseksi jatkotutkimukseksi
aiheesta esimerkiksi siitä, mikä on liiketoimintaa tukevien pehmeiden arvojen merkitys yritysten taloudelliselle menestymiselle.
Myös Tuomisen tutkielmassa esille tullut sinivalkoisuus (kansallisuus) voisi
hänestä tarjota aiheen jatkotutkimukselle selvittämällä
esimerkiksi, mikä merkitys osuuskuntien suomalaisuudella ja kansallisella omistajuudella on liiketoiminnassa menestymiseen.
OKOn
Pohjola-omistus ylittää 9/10
OKO
ilmoitti tiistaina, että sen osuus Pohjolan osakkeista ja kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä ylittää kauppojen selvityksen jälkeen yhdeksän kymmenesosaa,
ja tällä perusteella OKOlle syntyy osakeyhtiölain mukainen oikeus ja vaadittaessa myös velvollisuus lunastaa käyvästä hinnasta muiden osakkeenomistajien omistamat osakkeet.
OKO tulee käynnistämään osakeyhtiölain ja Pohjolan optio-oikeuksien ehtojen mukaiset toimenpiteet muiden kuin OKOn omistuksessa olevien Pohjolan osakkeiden ja optio-oikeuksien lunastamiseksi. OKO tiedottaa menettelystä myöhemmin erikseen.
Tuoreimmat nimitysuutiset Nimityksiä-linkistä.
|